שחר שקלש
![שחר שקלש - מרכז המרצים לישראל](https://www.hamartzim.co.il/wp-content/uploads/2022/01/שחר-שקלש-לאתר-300-450-300x450.jpg)
קורות חיים
עיתונאי כ-15 שנים, ועד לאחרונה ערך חדשות בערוץ כאן 11. כעת חזר לכתוב למוסף סופהשבוע של "מעריב". במקביל הוא מדריך ותיק ביד ושם של קבוצות צה"ל, כוחות ביטחון ובני נוער, וכמו כן גם מדריך מסעות לפולין. הוא מביא לעולם ההרצאות נושאים בעלי פן היסטורי ואקטואלי גם יחד, ויכולת להסתכל במשקפת רחבה על תופעות גדולות ולפרוט אותן לכדי אנקדוטות מעניינות, סיפורים עוצרי נשימה ומסקנות רלוונטיות לחיינו כאן היום. הרצאותיו של שחר דנות בשאלות מרתקות כמו: איך ניתן לנצח שנאה, מה סוד כוחה של האנטישמיות, מי היו הנשים שניסו לשנות את העולם בימי מלחמת העולם השנייה (ונותרו בצל), כיצד הפך זיכרון השואה (ועיוותו) לכלי פוליטי עבור רבים ממנהיגי העולם, כיצד התקבלו ההכרעות שקבעו את גורלו של העם היהודי, מה יכול להפוך אדם נורמטיבי לרוצח המונים ועוד ועוד.
הרצאות מבוקשות
- השואה והישראלים
- נשים משנות עולם
- מקבלי ההחלטות
- יהודים על הכוונת
- איך מנצחים שנאה?
- יהיה כאן לונה פארק
באפריל 1985 ביקר נשיא ארה"ב, רונלד רייגן, בבית קברות צבאי בגרמניה המערבית ובתום הסיור אמר: "האנשים הצעירים שקבורים כאן היו גם הם קורבנות הנאציזם, אף שנלחמו במדים גרמניים וגויסו כדי למלא את רצונם הנתעב של הנאצים. הם היו קורבנות בדיוק באותה מידה כמו קורבנות מחנות הריכוז". זיכרון הוא לפני הכל עניין פוליטי. ומתוך ההבנה הזו מתגלים סיפורי השואה באופן שונה לחלוטין במדינות המערב, במדינות ברה"מ לשעבר ובעולם הערבי, כשכל מקום ומנהיג מגייסים את השואה לצרכיהם. גם בישראל השאלות רק הולכות ומתרבות. את מי זכרנו ואת מי בחרנו (במודע) לשכוח; איך ולמה התקבע המספר 6 מיליון; על מה באמת דנו בוועידת ואנזה; והאם, כמו שרבים נוהגים לחשוב, "מדינת ישראל הוקמה בזכות השואה"? בעולם שבו העדים והניצולים נעלמים ומתחלפים ברשתות החברתיות, במאי קולנוע ופוליטיקאים שקובעים את הנרטיב, כדאי לבדוק למי עוד אפשר להאמין, מה המטרה של כל הזיכרון הזה, ומה בכלל חשוב יותר: הדיוק ההיסטורי או המיתוס שהתקבע?
הרבה לפני תחילת העידן הפמיניסטי ניסו נשים חלוצות לשנות את העולם בכל מיני תחומים. חלקן הצליחו, אבל במקרים רבים שמן ופועלן נותר מאחור. מלחמת העולם השנייה נתפסת עד היום כ"קרב של גברים", אבל גם במהלכה היו לא מעט נשים – גרמניות, פולניות, ליטאיות, הולנדיות וגם יהודיות – שניסו (והצליחו) לייצר מהלכים ששינו את העולם ואת חייהם של מיליונים. זו הרצאה שעוסקת בעוז ובגבורה, בקרייריזם ובמשפחתיות, בלוגיקה, ברגש וביכולות ניהול. סיפורן המדהים (והנשכח) של אותן נשים יותיר אותנו לא רק בפה פעור, אלא גם עם המון נקודות למחשבה על חיינו במאה ה-21.
איך קיבלו היטלר, סטאלין וצ׳רצ׳יל את ההחלטות שהכריעו את גורל העולם? כיצד פעלו מנהיגים יהודים כשנאלצו להכריע אם להתנגד לנאצים או לשתף פעולה? ומדוע הנהגה צעירה עשויה להצליח דווקא במצבי קיצון? משחר ההיסטוריה ועד ימינו – ובמיוחד בימים המכריעים של מלחמת העולם השנייה – מנהיגים קיבלו החלטות שעיצבו את חייהם של המונים. נצא למסע בעקבות מנהיגים בולטים כדי להבין מה מכשיר אדם לקבל החלטות גורליות, מה הופך אותו למוצלח או לדמות טרגית, האם אנשים ״נולדים״ מנהיגים או שהנסיבות הופכות אותם לכאלה? ואיך אופן המחשבה של גדולי העבר יכולה לסייע לנו לקבל החלטות היום?
מסע מרתק אל הסיפורים והמיתוסים שהפכו את האנטישמיות לתופעה נצחית. בחירות וחילופי שלטון בישראל ובעולם, חוסר ודאות כלכלית, מתיחות ביטחונית ושינויים דמוגרפיים. העולם משתנה כל יום אבל שנאת היהודים לעולם נשארת ורק הופכת מתוחכמת יותר. במבט אל העבר והעתיק נבדוק: מה קושר יהודים כבר מאות שנים לתיאוריות קונספירציה, האם מדינת ישראל צמצמה את בעיית האנטישמיות או דווקא הרחיבה אותה, איך מתפתחת שנאת היהודים בעולם מתקדם של טכנולוגיה ורשתות חברתיות וכיצד התופעה הזו משנה את העולם היהודי מבפנים. הרצאה על השנאה העתיקה מכולן, שפשוט מסרבת למות.
מסע אל הרגש המפותל וההרסני ביותר בנפשו של האדם – והדרכים לגבור עליו. ההרצאה תעסוק ב: האם השנאה טבועה בנו באופן ביולוגי או שמדובר בעניין פסיכולוגי-חברתי?, מה אומר המדע על ההבדלים בין גברים לנשים בנוגע להפצת שנאה?, מדוע רואה היהדות בשנאה איום קיומי? וכיצד גזענים משתמשים במדע לטובת "הוכחת" הטענות שלהם והצדקת השנאה? מימי התנ"ך ובית שני דרך מלחמת העולם השנייה ועד המחלוקות הפנים-ישראליות – יהודים וישראלים תמיד היו מושא לשנאה מבחוץ ובמקביל נהנו להתכתש זה עם זה. למה זה קורה לנו והאם אפשר לדכא את היצר השלילי הזה ולחיות זה לצד זה בשלום?
מה עושים כשמקבלים בשורה מטלטלת שמשנה לנו את החיים? לעיתונאי שחר שקלש התהפכו החיים ברגע, כשבגיל 25 נאמר לו שאמו חולה בסרטן סופני. שחר, בן יחיד לאם חד הורית, היה צריך להתמודד לא רק עם ההלם ותחושת האובדן הקרבה, אלא גם עם בירוקרטיה חונקת – ובלי לבזבז אף דקה של כיף עם האישה שהייתה כל עולמו. בשנים שחלפו הוא חיפש תשובות פרקטיות לשאלות הגדולות. בחן נתונים, הקשיב לאנשי אקדמיה מתחומי המדע והפילוסופיה ודיבר עם אנשים שעברו חוויות דומות. עכשיו הוא רוצה לחלוק איתכם את הממצאים. זו לא עוד הרצאה מרגשת. זו לא הרצאה שמעורב בה נס רפואי. זו הרצאה אופטימית, שמסבירה איך אפשר להתמודד עם כל אתגר בחיים. הרצאה שמלמדת כל אחד ואחת מאיתנו לייצר משמעות בכל סיטואציה, לנצח את המערכות שפועלות נגדנו, להפוך געגוע לעניין חיובי, ולהימנע מהמטרד שנקרא רגשות אשם.